בלילה בין ה-5 ל-6 לאוקטובר שנת 1946 יצאו מאות כלי רכב ומשאיות למבצע התיישבות מהיר בתום יום הכיפורים.
המטרה – הקמה ויישוב של 11 יישובים חדשים בגזרת הנגב על מנת להרחיב את גבולות הארץ והשליטה בהם.
מבצע “11 נקודות” בנגב.
![בית הביטחון בואדי נחאביר (קיבוץ בארי הראשון)](http://www.mapah.co.il/wp-content/uploads/2012/08/DSC_5497.jpg)
שנתיים לפני קום מדינת ישראל, מרבית העולים והמתיישבים שוכנים במרכז הארץ ובצפונה. הנגב כמעט ומנותק מההתיישבות היהודית והשליטה נמצאת בידי הבדואיים המקומיים.
אנשי הסוכנות היהודית מתכננים מבצע מסובך בו בתוך לילה לכל היותר, יקימו מספר יישובים בנקודות מפתח ברחבי הנגב, זאת על מנת להעשיר את יכולת האחיזה של ההתיישבות היהודית בדרום הארץ.
בלילה שלאחר יום הכיפורים בשנת 1946 , בין החמישי לשישי לחודש אוקטובר, מעמיסים אנשי היישוב יחד עם אנשי הסוכנות עשרות משאיות ועשרות נוספות של רכבי משא ומתחילים את דרכם באישון לילה לעבר הדרום.
בטרם ביצעו את המהלך, ייזמו אנשי הסוכנות רכישה מרוכזת של מאות דונמים ברחבי הנגב. בין אנשי העסקים שמימנו את הרכישות, היו משה סמילנסקי , הקרן הקיימת ו”הכשרת היישוב”, אשר אלו רכשו את הקרקעות המיועדות להקמת 11 יישובים שונים.
את המבצע הטילו על אחד ממפקדי ההגנה יוסף אבידר, שהיה אחראי לתכנון בפועל של המבצע בשילוב של לוחמים ונוטרים שאבטחו את השיירה לנגב.
בעת נסיעתם דרומה, השתדלו אנשי השיירה לנוע ללא רחשים מיותרים, זאת משום המעבר לצידי יישובים ערביים סמוכים שהיו עשויים להבחין בהם. אך עם זאת, לקחו בחשבון שאף אחד לא יחשוב על קיומו של מבצע שכזה לאחר תום יום הכיפורים שכן ידוע כמועד שגורם לחולשה אצל היהודים. כמו כן, בחרו מתכננו של המבצע ביום זה משום שלמחרת – יום א’ , הינו יום חופש אצל הבריטים, מה שיגרום עיכוב בפעילותם במידה ותהיה כזאת כנגד היישובים החדשים.
שעות לפני הניץ החמה , הוקמו ברחבי הנגב 11 יישובים חדשים ולהלן שמותיהם:
- אורים, התפרס על שטח המונה 1800 דונם ונבנה בסמוך לקיבוץ גבולות. את היישוב מאיישים קבוצות נוער המשתייכות ל”מכבי הצעיר” ולתנועת גורדוניה.
- בארי, הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ-5000 דונם. את הקיבוץ מאיישים צעירי “הצופים” , “הנוער העובד” והחלוץ. את הקיבוץ מקימים על אדמות נחבאיר הסמוכות לבארות יצחק.
- גל-און, הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ-3000 דונם. את הקיבוץ הקימו על שרידי חירבת’ מוסג’ת ואויש בידי חברי תנועת “השומר הצעיר” ואנשי קהילת “ציון” מארצות הברית.
- תקומה , הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ1500 דונם אדמה. את הקיבוץ מאיישים אנשי הגרעין הדתי של הפלמ”ח ועולים חדשים מהמזרח התיכון.
- שובל , הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ-2700 דונם אדמה. את הקיבוץ מאיישים אנשי ה”שומר הצעיר” ועולים חדשים מצפון אפריקה.
- קדמה, הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ-3000 דונם. את הקיבוץ מאיישים קבוצות ההכשרה של “הנוער העובד”. הקיבוץ הוקם על שרידיו של הכפר אל תורמוס.
- נירים, הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ- 1200 דונם אדמה, את הקיבוץ מאיישים אנשי ה”נוער העולה” מאירופה וחברי הגרעין “השומר הצעיר”.
- נבטים, הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ-1000 דונם אדמה, את הקיבוץ איישו עולים אנשי החלוץ מעיראק.
- משמר הנגב, הוקם כקיבוץ והתפרס על שטח המונה כ-8600 דונם אדמה. את הקיבוץ מאיישים פליטי שואה מאירופה וחברי גרעין נוער הבורוכובי, הקיבוץ הוקם על אדמות אל מנסורה.
- כפר דרום – הוקם כיישוב בסמוך לתחנת הרכבת “דיר אל באלח” והתפרס על שטח המונה כ-1000 דונם אדמה. את היישוב מאיישים חברי גרעין הפועל המזרחי.
- חצרים – הוקם כקיבוץ בסמוך לבאר שבע והתפרס על שטח המונה כ-3000 דונם אדמה. את הקיבוץ מאיישים חברי קבוצת הצופים ג’.
על מנת להחיש את הקמת היישוב, הגיעו המתיישבים הטריים מוכנים בסלילי גדרות תיל, אלו אמורים ליצור את החוצץ ליישוב הטרי, חבית מים מעל סולם היתה כמגדל מים ובחלק מהיישובים אף הובאו על המשאיות חלקי צריפים אשר הוקמו כבר באותו הלילה.
היום שאחרי
עם שחר מגיעים החיילים והשוטרים הבריטים למרבית היישובים הטריים, במרביתם הסתכלו במתיישבים הצעירים אשר חלקם לא ששו מפניהם ואף המשיכו את הבניה הזריזה של צריפיהם.
השוטרים בתגובה לקחו מס’ מתיישבים לחקירה לשם בירור בעלות על האדמות, אך לא עשו דבר. נוהגים לשייך את מהות החוק העות’מני לעניין, אשר זה אוסר הריסת מבנה מגורים בעל כיסוי גג. ככל הנראה משום חשש מתגובת העולם להרס בתים של מתיישבים, השאירו הבריטים את היישובים כפי שהם ולא נגעו בדבר.
עוד אירועים שהתחוללו ב-6 לחודש אוקטובר
6.10
- 1946 – מבצע “11 נקודות בנגב” יוצא לדרך והחלוצים מקימים 11 יישובים חדשים באיזור הדרומי של ארץ ישראל. בין היישובים החדשים שהוקמו: אורים, בארי, גל-און, חצרים, כפר-דרום, משמר הנגב, נבטים, נירים, קדמה, שובל ותקומה.
- 1973 – מלחמת יום-הכיפורים פורצת לאחר שמצרים וסוריה תוקפות את מדינת ישראל.
- 1981 – מתנקש מחסל את נשיא מצריים – אנואר סאדאת.