מבנה מבוצר עתיק נחשף לאחרונה בחפירות של רשות העתיקות בשפלת יהודה. על פי העדויות, המבנה נחרב ונשרף בידי החשמונאים בעת מסע כיבוש האזור של יוחנן הורקנוס החשמונאי
כתב: אפי אליאן | צילומים: אמיל אלגם , ולדיק ליפשיץ , סער גנור | קליפ וידאו: אמיל אלג’ם
![עבודות במצודה-מבט אוירי. צילום-אמיל אלג'ם](https://www.mapah.co.il/wp-content/uploads/2022/02/3.עבודות-במצודה-מבט-אוירי.-צילום-אמיל-אלגם-רשות-העתיקות-1024x576.png)
קליפ וידאו (לחצו לצפייה)
חורבן המבנה קשור ככל הנראה למסע כיבוש אזור אשר בוצע בידי יוחנן הורקנוס החשמונאי במהלך שנת 112 לפני הספירה הנוצרית, כך סבורים הארכיאולוגים של רשות העתיקות אשר ניהלו את החפירה בשפלת יהודה.
החפירה במקום בוצעה בהשתתפות של תלמידי מגמות לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה של משרד החינוך, ותלמידי מכינת “אשר רוח בו” לנוער בסיכון מצפה רמון. את החפירות ביצעו כחלק ממיזם של הקמת “דרך מלכי יהודה” יחד עם הקרן הקיימת לישראל, במימון פרוייקט “ציוני דרך” במשרד ירושלים ומורשת.
![החפירה ביער לכיש – מראה אווירי. צילום: ולדיק ליפשיץ](https://www.mapah.co.il/wp-content/uploads/2022/02/2.המצודה-שנחשפה-ביער-לכיש.-צילום-ולדיק-ליפשיץ-רשות-העתיקות-1024x766.jpg)
כלי נשק, קורות עץ שרופות וכמות גדולה של מטבעות וכלים עתיקים נמצאו בתחומי מבנה מבוצר ביער לכיש שבשפלת יהודה. המבנה המרשים, מתוארך לתקופה ההלניסטית וכולל בתוכו עדויות מוחשיות לקרב אשר התרחש בין החשמונאים לצבא הסלאוקי בתקופה מלפני 2100 שנה.
בשיחה עם סער גנור, ולדיק ליפשיץ ו אחינעם מונטיגיו – מנהלי החפירה באתר מטעם רשות העתיקות מספרים: האתר שחשפנו לאחרונה ממחיש הלכה למעשה , את סיפורי חג החנוכה. נראה כי גילינו מבנה אשר היה חלק ממערך הביצורים שהוקמו על ידי מפקדי הצבא ההלניסטי, על מנת להגן על העיר ההלניסטית הגדולה באזור – מרשה מפני מתקפה חשמונאית. אלא, שלפי הממצאים בשטח נראה כי המגננה הסלאוקית לא עבדה. המבנה שגילינו בעל סימני הרס רב ושריפה אשר בוצעו על פי הממצאים בידי החשמונאים.
![שרידי קורת עץ שרופה. צילום סער גנור](https://www.mapah.co.il/wp-content/uploads/2022/02/11.שרידי-קורת-עץ-שרופה.-צילום-סער-גנור-רשות-העתיקות-1024x768.jpg)
המבנה המבוצר שהתגלה הינו בגודל של 15/15 מטר אשר נראה שתוכנן כיחידה מבוצרת היטב. הקירות החיצוניים, אשר רוחבם מתפרס של שטח של לא פחות מ-3 מטר, נבנו מאבנים גדולות. הקיר החיצוני בדופנותיו של המבצר נבנה בצורת שיפוע המגן מפני טיפוס של האויב. בחלקו הפנימי של המבנה, חולק המנה המבוצר לשבעה חדרים נפרדים אשר השתמרו בצורה יוצאת דופן עד לגובה של כשני מטרים. בחפירה נחשף גם גרם מדרגות אשר הוביל לפי הנראה לקומה שניה של המבנה אשר לא שרדה. על פי הערכות של הממצאים בשטח נראה שגובהו של המבנה היה סביב חמישה מטרים.
האתר עליו ניצב המבנה המבוצר, שוכן בראש גבעה גבוהה. הגבעה שלטה על דרך ראשית אשר עברה בנחל לכיש וחיברה בעת העתיקה, בין מישור החוף לשדרת ההר המרכזית. במיקום בו ניצב המבנה המבוצר, ניתן להשקיף היטב על מרשה – העיר הגדולה באזור, שהיתה גם בירת אדומיאה בתקופתה ההלניסטית.
![ולדיק ליפשיץ ודר יעל עבאדי-רייס מרשות העתיקות חושפים את שכבת החורבן והשריפה. צילום - סער גנור](https://www.mapah.co.il/wp-content/uploads/2022/02/6.ולדיק-ליפשיץ-ודר-יעל-עבאדי-רייס-מרשות-העתיקות-חושפים-את-שכבת-החורבן-והשריפה.-צילום-סער-גנור-רשות-העתיקות-1024x485.jpg)
בחפירה ביער לכיש השתתפו עשרות תלמידי מגמות לימודי ארץ ישראל וארכיאולוגיה של משרד החינוך. התלמידים הגיעו מבתי ספר בבאר שבע, דימונה ואף מניצן, וזאת במסגרת פעילות הנחלה, החינוך וקירוב הקהילה שמובילה רשות העתיקות . בדרך זו מגלים התלמידים את ההיסטוריה שלהם “דרך הידיים” כחלק מלימודיהם לתעודת בגרות במקצוע והפיכת החפירה הארכיאולוגית למעבדה מדעית לומדת. כמו כן, תלמידים ממכינת “אשר רוח בו” לנוער בסיכון ממצפה רמון, וזאת כחלק משבוע שמטרתו תרומה משמעותית לקהילה.
במהלך העבודות שבוצעו באתר, פונו אלפי אבנים גדולות אשר נראה שקרסו מהחלק העליון של המבנה. תחת שכבת אבנים אלה, התגלתה שכבת חורבן עבה – בעובי של כחצי מטר. בתוך שכבה זו התגלו מאות ממצאים ובניהם – כלי חרס רבים, אבני קלע, כלי נשק מברזל, קורות עץ שרופות ועשרות מטבעות אשר דרכן ניתן לתארך את זמן האירוע לסוף המאה השניה לפני הספירה הנוצרית.
בהתבסס על הממצאים והמטבעות, ניתן לייחס את חורבן המבנה לכיבושיו של יוחנן הורקנוס החשמונאי באזור אדומיאה סביב שנת 112 לפני הספירה הנוצרית. כך אומרים.
החשמונאים מול הצבא הסלאוקי
החשמונאים אשר החלו את המרד בשלטון ההלניסטי ובבית סלבקוס, ביצעו זאת לאחר הטלת הגזרות של אנטיוכוס הרביעי. גזרות אלו פגעו באורח החיים היהודי ובשל כך ניהלו קרבות רבים מול הצבא הסלאוקי. מעשי כיבושיו של יוחנן הורקנוס מתוארים בספר “מקבים” ואצל ההיסטוריון – יוסף בן מתתיהו. פעולות אלו הביאו להרחבת המדינה החשמונאית דרומה.
אלי אסקוזידו – מנהל רשות העתיקות מוסיף: סיפורי המכבים קמים לתחייה מול עיננו, זהו קסמה של עבודת רשות העתיקות. הארכיאולוגים – בעבודה קשה ומאומצת מפיחים חיים בדפי ההיסטוריה של העמים שעברו בארץ הזו. לא מזמן נחגג חג החנוכה מדי שנה, במרכזו ניצחון החשמונאים על ההלניסטים הוביל בפעם הראשונה להקמת ישות יהודית עצמאית וריבונית. החשמונאים בוודאי לא יכלו לדמיין שאלפיים שנה לאחר מכן, תלמידים תושבי מדינת ישראל יתחקו אחרי עקבותיהם. הדבר מרגש באופן בלתי רגיל.
זאב אלקין – שר הבינוי והשיכון ירושלים ומורשת בתגובה לממצאים: הגילויים המרשימים בפרויקט החפירות בחבל לכיש מציגים וממחישים את סיפורה של הארץ הנפלאה והמיוחדת שלנו. ממצאים אלה מייצגים היטב את סיפור חג החנוכה. פרויקט “ציוני דרך” אותו מוביל משרד ירושלים ומורשת בראשותי מביא מדי יום לשינוי ופיתוח של אתרי המורשת וההיסטוריה ברחבי ארצנו.
חילי טרופר – שר התרבות והספורט: התגלית החדשה והמרתקת של רשות העתיקות הינה דוגמה אופיינית לכך, איך סיפורי המורשת האהובים והמוכרים הופכים לסיפורים היסטוריים וארכיאולוגיים. חשיפת מבנה זה ביער לכיש משקפת את השורשים המפוארים של העם היהודי בארץ ישראל וממחישה הלכה למעשה את המורשת של חג החנוכה. חשיבות האירוע קיבלה הקפצה נוספת, כאשר בחפירות השתתפו עשרות בני נוער אשר קיבלו הזדמנות נדירה להיפגש פנים אל מול פנים עם ההיסטוריה של העם היהודי. משרדי ימשיך לתמוך במפעל חשוב זה של מורשת היסטוריה ותרבות.
![עבודות במצודה-מבט אוירי. צילום-אמיל אלג'ם](https://www.mapah.co.il/wp-content/uploads/2022/02/3.עבודות-במצודה-מבט-אוירי.-צילום-אמיל-אלגם-רשות-העתיקות-1024x576.png)
בסיום חשיפת המבנה והחפירות באתר יעבור האתר שימור ופיתוח. המבנה ייפתח לקהל הרחב בשיתוף עם מרחב דרום של קרן קיימת לישראל, כאחת מנקודות הביקור על “דרך מלכי יהודה” הקורמת עור וגידים בימים אלה.
גם הכיתה שלי היתה בחפירות שעשו שם וראינו את כל הדברים שמצאו מהכיתות האחרות
יש במאמר שגיאות גסות. ראשית, סלובקיה היא ארץ במרכז אירופה והחשמונאים מעולם לא נלחמו נגד הצבא הסלובקי. הם נלחמו נגד הצבא ה-סלאוקי, או סלווקי — איך שתחליטו לאיית בעברית את השם שנגזר מ-Seleucos — בית-המלוכה ששלט בארץ ובאיזור. שנית, גובה החומה אינו שלוש מטר, אלא שלושה מטר. שלישית, שם ההיסטוריון אינו יוחנן — אלא יוסף — בן מתתיהו. ראוי לבדוק אם במאמר עוד שגיאות, שהחמצתי.
שלום דו אל
תודה על הסבת תשומת הלב, עודכנו כמה נקודות במאמר.
יום טוב.